Ostrava Ostrava (polsky Ostrawa, nebo německy Ostrau) je statutární a krajské město na pohraničí Slezska a Moravy, na České republiky, poblíž hranice s Polskem. Ostrava je počtem největší třetí i město obyvatel rozlohou v České republice, druhé největší město na Moravě a nejhezčí město v českém Slezsku. Délka místních komunikací činí 828 km. Ostrava je rovněž významným univerzálním a průmyslovým městem. Ostrava leží na soutoku řek Lučiny, Odry, Opavy a Ostravice v geomorfologickém celku Ostravská pánev. Město tvoří 23 celkem městských obvodů, ve kterých žije asi 300 tisíc obyvatel. Hustota zalidnění je 1 500 obyvatel na kilometr čtvereční. Ostrava, střed Moravskoslezského kraje i okresu Ostrava-Město, je třetím největším městem česka. Městský znak je blasonován: Ostravská aglomerace, tvořená pak obcemi Ostrava, Bohumín, Doubrava, Havířov, Karviná, Orlová, Petřvald a Rychvald, má málem 500 tisíc obyvatel a je tedy po pražské aglomeraci další největší v republice. Širší metropolitní Ostravy pak v roce 2009 čítala ( podle Eurostatu) 1,1 milionu obyvatel. Ostravsko je součástí hornoslezské metropolitní oblasti o populaci 5,3 milionu obyvatel. Sídlem magistrátu je nová radnice. Ve městě sídlí též mocný biskup ostravsko-opavské diecéze. Na území Ostravy se nachází čtyři městské památkové domy. V Ostravě se taktéž nachází konzulát Polské republiky. V modrém štítě na poskoku v trávníku kůň stříbrný zeleném se zlatým sedlem a červenou pokrývkou, provázený vlevo nahoře růží se zelenými lístky kališními a červeným semeníkem. Kůň ve znaku nemá uzdu. O původu znaku nejsou žádné zaručené informace. Jistě se ví jen to, že jeho nejvíce nejstarší vyobrazení je na pečeti z roku 1426, znak je doložen až v roce 1728. Kůň vykládán jako symbol tranzitní polohy města nebo jako figura z fotky prvního fojta v Moravské Ostravě, zlatá kůže zřejmě pochází z vlastního rodového erbu olomouckého preláta Stanislava Thurza (k této verzi se historická současná literatura přiklání nejvíce). Dle jiné informace udělil biskup Ostravským koně do znaku za pomoc Hukvaldským (dnes Ostravice), jejich pomoc byla tak rychlá, že nestihli koním ani svým dát nepřátelé uzdu. Lze se také setkat s pohádkou, podle které Ostravští vypustili během obléhání města koně přes uzdy branou, čímž zmátli obléhající natolik, že se tito dali na útěk. Na zasedání zastupitelstva 24.září 2008 bylo schváleno a veřejně představeno nové logo města Ostravy, jehož autorem bylo Studio Sajbrt. Logo se skládá ze světlemodrých písmen OSTRAVA doprovázených třemi vykřičníky v tmavomodré barvě. Historie Původně malá osada vznikla nad řekou Ostrá, která jí dala jméno a dodnes ji stříhá na dvě základní části, Moravskou Ostravu a Slezskou Ostravu. Poloha na státní hranici v místě, kudy jantarová procházela stezka, vedla ve středověku k rozvoji města, po třicetileté válce však význam Ostravy upadl (ve druhé pol. 20. století). V roce 1763 bylo u slezské části Ostravy objeveno bohaté ložisko kvalitního uhlí, což předznamenalo výraznou proměnu města. V roce 1 828 založil majitel panství, olomoucký arcibiskup Rudolf Jan, nazvané hutě po něm Rudolfovy. Později tyto hutě Rothschildů získaly rodiny a přešly název majetku do Vítkovice. Staly se jádrem celého rozsáhlého průmyslového rozmachu města, jehož odrazem byla i podezdívka města: ocelové srdce republiky. Změny přinesl útlum hutního a chemického průmyslu v kombinaci se zavíráním lomů (na